Lämpökuvausraportti RL 127 2005

Kohteet:
Myyrinkoti
Ikkunoiden tarkistus otoksin 
Ruukkukuja 5
01650 VANTAA

Tilaaja:
Vantaan kaupunki
Tekninen toimiala, Arto Alanko ja Mikko Korosuo
Talonsuunnittelupalvelut
Kielotie 13
01300 VANTAA

Lämpökuvaus:
18.03.2005

Yleistä tietoa lämpökuvauksesta:

Lämpökuvaus suoritetaan (asunnoissa yms.) yleensä lämpimältä sisäpuolelta joko alipaineistettuna ja/tai ilman alipainetta. Näin näkyy selkeästi mistä kylmä tulee sisälle. Ulkopuolelta nähdään yleensä suurehkot lämpövuodot. Lämpökameralla kuvataan kuten tavallisella kameralla eli sillä ei näe minkään esineen tai huonekalun läpi. Lämpökamera ei lähetä mitään säteilyä vaan se vastaanottaa pinnoista lähtevää lämpösäteilyä ja muuttaa sen kuvaksi. 

Mitattuja lämpötiloja arvioitaessa tulee ottaa huomioon ulkoilman lämpötila kuvaushetkellä. Ulkoilman lämpötilan laskiessa, voidaan olettaa nyt mitattujen lämpötilojen laskevan vikakohdissa, puutteellisesta eristyksestä johtuen jopa 3 - 4°C astetta jokaista laskevaa 10°C:tä astetta kohden. Vikakohdissa, joihin liittyy ilmavuotoa, lämpötilan lasku on yleensä suorassa suhteessa ulkoilman lämpötilaan. 

Sosiaali- ja terveysministeriön oppaassa Asumisterveysohje 2003:1 on tavoitteena, että normaaliolosuhteissa ( T=+21°C ja RH 45% ) huoneen pinnoilla ei pääse tiivistymään kosteutta. Kylmissä kohdissa muodostuu kastepiste rakenteen sisäpintaan tai lähelle sitä, jolloin sisäpinta kastuu huoneilmassa olevasta ilmankosteudesta ja siihen alkaa tarttua ilmassa leijuva pöly ja lika, mistä pitkänajan kuluessa voi muodostua hyvä kasvualusta erilaisille 
mikrobikasvustoille ( eli kosteus + ravinto + lämpö = home ). Näin tapahtuu usein huoneiston  sisäpintarakenteissa, joissa pintalämpötila on pitkään alle +9°C astetta.

Lattian pintalämpötila tulee olla oleskeluvyöhykkeellä vähintään +18°C. Lattialämmitystä käytettäessä lattian pintalämpötila ei asuinhuoneissa saa ylittää +31°C. Kylpyhuoneissa lattian pintalämpötilan tulisi viihtyvyyssyistä olla vähintään +27°C.  Katossa olevat kylmät alueet aiheuttavat niissä kohdissa kylmänilman "valumista" alaspäin eli lisää ilman liikkumista huonetilassa. Patterien pintalämpötila ei saa ylittää +80°C.

Kylmävuotoja sisäpuolelta kuvattaessa lämpökuvien tulisi olla tasavärisiä ilman värikkäitä laikkuja lukuun ottamatta rakenteiden kulmien pienehköjä muutaman asteen lämmön alennuksia. Kuvakohtaisissa lausunnoissa olen yleensä käyttänyt " hieman viileyttä " mainintaa kyseisen kuvan viileimmistä kohdista, mutta se ei tarkoita sitä, että kyseistä kohtaa tulisi aina lähteä korjaamaan varsinkin, jos se on pinta-alaltaan pieni ja lämpötilaero muiden vastaavien kohtien suhteen on pieni. Lämpökuvissa kylmimmät kohdat pitäisi yleensä olla ikkunalasien kohdilla, niiden lämpötilojen alle menevät rakenteiden lämpötilat kertovat yleensä lämmöneristyksen puutteellisuudesta ja / tai työn huolimattomuudesta ( ilmavuodot rakenteen sisälle , huolimaton eristeen asennus, jne. ). Lämpötilat, jotka ovat lähellä ulkolämpötilaa, kertovat yleensä rakenteen läpi sisälle puhaltavasta ulkoilmasta tai kylmää johtavasta rakennusmateriaalista ( kylmäsilta ).

Kosteusvaurioiden paikantaminen perustuu märän pinnan viileyteen verrattuna kuivaan pintaan (kosteus haihtuessaan jäähdyttää pintaa muutaman asteen). Kosteusvauroiden/ -vuotojen tutkiminen ( lämpökameralla ) kannattanee  yleensä suorittaa lämmityskauden päätyttyä ja tehdä se heti kovan sateen jälkeen.
Suositellut ennakkotoimenpiteet ennen lämpökuvauksia:

1.	Voimakkaat lämmönlähteet, jotka voivat häiritä tutkimusta, kuten lämpöpatterit, tulee ( jos mahdollista ) sulkea n. 1 tuntia ennen lämpökuvauksen aloittamista. EI AIKAISEMMIN.
2.	Takkojen ja uunien (voimakasta) lämmitystä tulisi välttää 2 vuorokautta ennen kuvausta.
3.	Mittausalueella ja -kohdalla olevat huonekalut, jotka voivat vaikuttaa mittauksiin, siirretään irti mahdollisimman paljon ulkoseinästä (n. 1m:n etäisyydelle). 
4.	Ikkunaverhot tulisi siirtää siten, että huoneilman kiertoa ei estetä ulkoseinään. Etenkin huoneen nurkista verhot tulisi siirtää ikkunoiden lasien kohdalle mahdollisimman kapeaksi paketiksi. Jos huoneeseen paistaa aurinko, tulisi verhot jättää ikkunalasin kohdalle auringon suojaksi. Sälekaihtimet tulisi olla suljettuna.
5.	Lattiamatot tulisi ottaa tutkittavalta alueelta pois (lähellä ulkoseinää olevat ja alimman krs:n lattialta) jo edellisenä päivänä tai oltava yli metrin päässä em. alueelta.
6.	Ikkunat, tuuletusluukut ja ulko-ovet tulee olla suljettuna. Jos aamulla pitää tehdä tuuletus, tehdään se minuutin täystuuletuksella.
7.	Ilmanvaihto olisi hyvä olla noin puolelle teholla, kun kuvataan normaalissa käyttöolosuhteissa (yksinkertaistettu kuvaus). Kaksivaiheisessa lämpökuvauksessa 1. kuvaus tehdään ilmanvaihto pois kytkettynä ja 2. kuvaus tehdään yleensä ilmanvaihdon ollessa täydellä teholla.
8.	Kaikki toimenpiteet on tehtävä edellisenä iltana. Näin saadaan rakenteiden sisälämpötilat tasaantumaan ja ettei tulisi tulkinnallisia mittaustuloksia.
9.	Huoneiden lämpötilat olisi hyvä olla yli +20C eli sisä- ja ulkolämpötilojen ero tulisi olla myös yli +20C. Tämän vuoksi ulkona tulisi olla 0C tai kylmempää.
10.	Ulkolämpötilan nopea vaihtelu ( yli 5C ) viimeisen 24 h:n aika ennen kuvausta saattaa vaikuttaa mitattavien sisäpintojen lämpötilojen tarkkuuteen, mutta se ei estä näkemästä virheellisimpiä rakenteita.
11.	Kuvattavista huoneista tai huoneistoista tulisi olla pohjapiirustuksista A4:n kopiot (mittakaavalla ei ole väliä). Ne helpottavat ja nopeuttavat raportointia.

Kohteessa henkilökunta ja asukkaat olivat ottaneet hyvin huomioon ennakkoon toimittamani em. toivomukseni kuvauksia edistävistä ohjeista.
Kuvauksessa käytetyn FLIR ThermaCAM PM 695 lämpökameran ominaisuuksia:

 - lämpökuviin on valittavissa mustavalko tai useita eri väripaletteja
 - lämpökamera rekisteröi mittauskohteen pinnan lämpötiloja välillä  - 40°C ×××  + 1500°C
 - herkkyys 0,08°C ( 30°C lämpötilassa )
 - mittaustarkkuus on ± 2°C tai ± 2% (riippuu asetetusta mitta-alueesta)
 - käyttölämpötila on - 15°C ×××  + 50°C
 - ilman kosteuspitoisuus alue on 10%RH ××× 95%RH
 - lisäoptiikat 80° ja 45° ( laajempi kuva läheltä )
 - kuvausetäisyys 0,3 m - ääretön
 - digitaalinen zoomaus  4 x 
 - lämpökameran ilmaisin on jäähdyttämätön mikrobolometri, jonka spektrialue on 7,5 - 13 mm alueella

Terveydelliset viranomaismääräykset ja -ohjeet:

Terveydensuojelulaki (763/94)
Luku 7
Asunnon ja muun oleskelutilan sekä yleisten alueiden terveydelliset vaatimukset:
26§   Asunnon ja muun oleskelutilan terveydelliset vaatimukset:
- Asunnon ja muun sisätilan sisäilman puhtauden lämpötilan, kosteuden, melun ilmanvaihdon, valon, säteilyn ja muiden vastaavien olosuhteiden tulee olla sellaiset, ettei niistä aiheudu asunnossa tai sisätilassa oleskeleville terveyshaittaa.
Terveydensuojeluasetus (1280/94)
Luku 5
Asunnon ja muun oleskelutilan terveydelliset vaatimukset:
15§   Asunnon ja muun oleskelutilan terveellisyyden valvontaa:
- ... kiinnitettävä huomiota seuraavaan: rakennus on ottaen huomioon sen käyttötarkoitus riittävän tiivis ja siinä on riittävä lämmöneristys.

Rakenteelliset viranomaismääräykset ja ohjeet:

RakMK  C3
Lämmöneristys Määräykset 1985 ja 2003:
  - Rakennuksen vaipan lämpötekniset vaatimukset

RakMK  D2
Rakennuksen sisäilmasto ja ilmanvaihto Määräykset ja ohjeet 1987:
  - Lämpöolot, ilmanvaihto, melu ohjearvot

RakMK  D4
Rakennuksen energiatalous Määräykset ja ohjeet 1985:
  - Sisäilman suunnittelun ohjeistus

RT 07-10564 Rakennuksen sisäilmasto
  - Sisäilman lämpöolot ja lämpökuormat

Sosiaali- ja terveysministeriön opas Sisäilmaohje ( 1997:1 ) ja Asumisterveysohje ( 2003:1 )
  - Sisäilmaston mittaukset ja ohjearvot

Huomiot kohteesta:

Myyrinkoti, ikkunoiden tarkistus otoksin  Vantaan kaupunki

Lämpökuvaukset kohteessa tehtiin päivällä aurinkoisena päivänä. Lämpökuvausten aikana lämpötilavaihtelu oli  noin 1°C ja oli kuvausten lopussa –3,3°C. Ihanteellinen ulkolämpötila olisi ollut – 5,0°C, johon lämpötilaan monet kirjalliset teokset viittaavat käsiteltäessä ulkoseinärakenteiden rakenteellisia toimivuuksia. Kuvauksessa käytettiin yksinkertaistettua lämpökuvausmenetelmää. Tein kuvaukset huoneissa sisäpuolelta ja emme tehneet kuvauksia erilaisissa ilmanvaihdon alipaineolosuhteissa. Kuvauksen aikana oli rakennuksessa ilmanvaihto normaali teholla.  (Kaksivaiheisessa lämpökuvauksessa 1. kuvaus tehdään ilmanvaihto pois kytkettynä ja 2. kuvaus tehdään yleensä ilmanvaihdon ollessa täydellä teholla eli kuvien määrä kaksinkertaistuu.) 
 
Ilmanvaihdon ollessa normaali teholla kuvatussa ulkovaipassa havaittiin pääasiassa viileyttä / ilmavuotoa ovien ja  muutamien ikkunoiden kehysten ja karmien liitoksissa. Viileys johtunee pääasiassa ilmavirroista rakenteen sisään, läpi tai kylmäsilloista. Seinärakenteissa näkyi ulkokulmissa muutamia hallitsemattomia ilman läpivirtauksia huoneeseen.

Seinärakenteissa näkyi hieman viileyttä kulmissa ja reunoissa. Monessa huoneessa oli tuuletus menossa ikkunoiden kautta. Ylimmän (5.) kerroksen lämpöpattereissa oli monessa patterissa paljon ilmaa!! Tämä alentuneen lämmitystehon lisäksi aiheuttaa turhia kylmävirtauksia ilmassa ja kylmäsäteilyjä ikkunoista!! Yleisesti seinärakenteet, lattiat ja katot näyttivät hyviltä.

Lämpökuvissa AR01 näyttää alueen MINIMIARVON (Kylmin) ja AR02 näyttää alueen KESKIARVON (Seinä). SP01 laitetaan ikkunalasin kohdalle (Ikkunalasi).

Kuvakohtaisissa raporteissa lämpötila-asteikon ala- ja yläraja on pyritty pitämään allashuoneen +13°C ...  +28°C välillä, mutta osassa kuvia se ei ollut mahdollista. Kuvat, joissa ovat lämpötila-asteikon ala- ja ylärajat samat, ovat lämpötilaprofiilien mukaan suoraan verrannollisia toisiinsa. 

Sellaisissa ulkoseinän osissa, joissa pintalämpötilat olivat kuvaushetkellä allashuoneessa noin +12,9°C tai alle, niin ne voivat olla pakkaskaudella usein  pitkään alle +9°C astetta eli ovat kastepistelämpötilassa ja kastuvat huoneilman kosteudesta. Niiden lämpötekninen toiminta kannattaisi parantaa.

Kun kuvakohtaisissa huomioissa on keltaisella taustalla olevat havainnot, niin kannattaisi harkita rakenteiden toiminnan parantamista. 
Vastaavasti kun kuvakohtaisissa huomioissa on punaisella taustalla olevat havainnot, niin kannattaisi todella harkita rakenteiden toiminnan parantamista, koska niissä lämpötila on sen verran alhainen, että se viittaa rakenteellisesti merkittävään virheeseen.

Katso liitteenä olevaa LÄMPÖTILAINDEKSI-laskentataulukkoa!

Ulkovaippa on pääasiassa hyvin tehty.

Kuvasin kiinteistössä otoksin ulkoseinät, lattiat ja katot. Tein kuvaamistani ulkoseinistä lämpökuvien analysointiraportin ThermaCAM Reporter–ohjelmalla. Analysointiraportin aloitin kuvajakson lämpötila- ja kosteustietosivulla. Analysointiraporttien lämpökuvien lämpötilaväripalettien ylä- ja ala-arvot on pyritty pitämään mahdollisimman vakioina raporteissa, jotta lämpökuvat olisivat mahdollisimman hyvin vertailukelpoisia keskenään. Lämpökuvia on niin paljon, että tallensin raportit ( Raportti RL127 2005 xxx .REP muodossa ) CD-levylle, josta raportit on katsottavissa ja tulostettavissa värikuvina ThermaCAM Reporter Viewer-ohjelmalla ( mukana CD-levyllä ). Tallensin CD-levylle myös alkuperäiset muokkaamattomat lämpökuvat, joita voi tarvittaessa analysoida tai katsella ThermaCAM Explorer-ohjelmalla ( mukana CD-levyllä ) eri lämpötila- ja väripalettiasteikoin kuin mitä olen käyttänyt seinäkohtaisissa raporteissa.

Käytännön olosuhteissa tulisi olla vertailukohteena ns. hyvin toteutettu vastaava rakenne pintalämpötiloineen.  Rakenteiden pintalämpötiloja voidaan arvioida myös ns. lämpötilaindeksin ( TI = Thermal Index) avulla. Liitteenä on myös kerroskohtaisesti Lämpötilaindeksi-vertailut  ( Asumisterveysohje 2003:1,  RakMK C3 (2003 & 1985) ja Sisäilmaohje 1997:1 ) Excel-taulukossa Lämpötilaindeksi RL 127 2005 xxx .xls  sekä sen neljännessä taulukkolehdessä on Korjausluokka-luokitus.

Otin kuvia kohteesta runsaasti, koska lämpökuvakseenkin pätee vanha sanonta: 

”Kuva kertoo enemmän kuin tuhat sanaa.”

Tällöin saa parhaimman näkemyksen kohteen ulkoseinien toiminnasta, kun on olemassa kuvia sekä hyvistä että vähemmän hyvistä ulkoseinistä.

Lämpökuvauksia vuodesta 1994 asti tehneenä.

Kunnioittavasti

Tapani Järvenpää

ITC Certified Infrared
Thermographer Level 1